Tankemønstre
Mange af vore tankemønstre kan spores tilbage til antikken. Det er tankemønstre som er i den grad indarbejdede at de færreste er bevidste om at de har en historie. Til disse tankemønstre hører begreber, hvoraf mange har antikke betegnelser og oprindelig hører hjemme i nøjere definerede teorier. Eksempelvis benytter vi os i vores umættelige trang til at klassificere af ord som kategori og slægt – art, hvoraf det første er en aristotelsk teknisk term der simpelthen er indlånt i dansk, og de to sidste er gengivelser af genus og species som er gengivelser af γένος (genos) og εἶδος (eidos), som hører hjemme i en porphyriansk klassifikationsteori med aristotelsk baggrund.

Gorgias: væren, tanke tale

Aristoteles/Stoici: naturlære, sædeslære, logoslære (jfr gymnasiets verdensopdeling i natur, samfund og humaniora).

Naturlæren:
Kosmogonien. Empedokles, Platon, Epikur, Stoici, mosaisk fysik, Big bang
Elementtænkning (→ klassifikation i logoslæren)

Kulturudvikling, fra hulebo til bybo
Platon, Prt.; Aisch., PV, Goethe, Shelly, Kazantzakis ...
heuresis/inventio. MA sprogteori
Den pessimistiske variant: vi ødelægger naturen og bliver selv unaturlige

Sædeslæren:
Intentionsetikken. Pl. Grg., Stoici (Cic. Fin.), kristen etik ..., dansk straffelov

Logoslæren:
Sproget og tanken som to sider af samme mønt. Det der adskiller mennesker fra dyr.
→ videnskab (jfr elementtænkning)
→ grammatik, lingvistik
→ retorik & eksegese  → litteraturvidenskab
→ logik. Klasssifikation: kategorier, genus-species